Vad är Medelpad känd för?
Innehållsförteckning:
- Vad är Medelpad känd för?
- Vad heter de stora älvarna som rinner genom Medelpad?
- Vad betyder namnet Medelpad?
- Hur ser naturen ut i Medelpad?
- Vad äter man i Medelpad?
- Var rinner Ljungan ut?
- Vilken älv är längst?
- Vad är det för skillnad på en å och en älv?
- Hur många bor i Sundsvall 2023?
- Är Medelpad i Norrland?
- Vilken är Dalslands nationalrätt?
- Vilken är Skånes nationalrätt?
- Hur många kraftverk i Ljungan?
- Vad heter Sveriges älvar?
- Vilken älv är orörd?
Vad är Medelpad känd för?
Broderiset aida – MedelpadMedelpad finner ni i södra Norrland, där deras största stad är Sundsvall. Landskapet är bl.a. känd för sin landskapsblomma – som faktiskt är granen, pga. den betydande skogsnäringen –och för att vara hemvist för landets (världens!) största surströmmingstillverkare; Oskars. Denna nationalrätt som alltid ska intas utomhus. Alltid.Detta mönster ingår i vår geografiska korsstygnskollektion “Världens Kartor” / "Maps of the World". För att se hela utbudet av landskaps- , region- och landsmönster se här.
Har du aldrig broderat innan? Då är korsstygn på aidaväv en bra start, då det är ett superenkelt sätt att brodera på.
Detta broderiset innehåller allt som behövs för att skapa din egen väggbonad i korsstygn:
Vad heter de stora älvarna som rinner genom Medelpad?
Första bevarade dokument med namnet Medelpad är från 1257. Medelpad lär komma av fornsvenskans Medhal, som betydde "i mitten" och Pad, som betydde "stig" eller "vattenväg". Detta har tolkats som åsyftande Sankt Olofsleden, som var en viktig vandrings- och ridled från Selånger till Trondheim i Norge, och/eller den medeltida havsviken och inseglingsrännan till Sankt Olofs utskeppningshamn i Selånger, mellan landskapets två älvar, Ljungan i söder och Indalsälven i norr.[4] Ytterligare en hypotes är att "Medelpad" kan ha betytt "strandterrängen i mitten", och ursprungligen avsett Selångersfjärdens vikingatida centrala strandområde vid Kungsnäs i Selånger, men utvidgats till att avse hela det landskap som med tiden kom att administreras från denna ort.[5]
Landskapets vapen består av tre intill varandra liggande vågformade tvärgående strömmar (den mellersta röd, de yttre silver) på blå bakgrund, med hertiglig rangkrona över.[3] De båda silverströmmarna representerar landskapets två älvar.[4]
Medelpad har tre folkdräkter, en kvinnodräkt och två mansdräkter[6].
De äldsta arkeologiska fynden i Medelpad är daterade till 9 000 år gamla, och gjordes 2015 i Holmsjöändan i Ljungans dalgång. De påvisar socialt kontaktnät ned till Dalarna.[7]
En hällmålning upptäckt 2014 i Långliden bedöms vara 4 000 till 6 000 år gammal.[8]
Vad betyder namnet Medelpad?
Första bevarade dokument med namnet Medelpad är från 1257. Medelpad lär komma av fornsvenskans Medhal, som betydde "i mitten" och Pad, som betydde "stig" eller "vattenväg". Detta har tolkats som åsyftande Sankt Olofsleden, som var en viktig vandrings- och ridled från Selånger till Trondheim i Norge, och/eller den medeltida havsviken och inseglingsrännan till Sankt Olofs utskeppningshamn i Selånger, mellan landskapets två älvar, Ljungan i söder och Indalsälven i norr.[4] Ytterligare en hypotes är att "Medelpad" kan ha betytt "strandterrängen i mitten", och ursprungligen avsett Selångersfjärdens vikingatida centrala strandområde vid Kungsnäs i Selånger, men utvidgats till att avse hela det landskap som med tiden kom att administreras från denna ort.[5]
Landskapets vapen består av tre intill varandra liggande vågformade tvärgående strömmar (den mellersta röd, de yttre silver) på blå bakgrund, med hertiglig rangkrona över.[3] De båda silverströmmarna representerar landskapets två älvar.[4]
Medelpad har tre folkdräkter, en kvinnodräkt och två mansdräkter[6].
De äldsta arkeologiska fynden i Medelpad är daterade till 9 000 år gamla, och gjordes 2015 i Holmsjöändan i Ljungans dalgång. De påvisar socialt kontaktnät ned till Dalarna.[7]
En hällmålning upptäckt 2014 i Långliden bedöms vara 4 000 till 6 000 år gammal.[8]
Hur ser naturen ut i Medelpad?
Medelpads flora
Publicerat torsdag 16 december 2010 kl 11.01
Rolf Lidberg och Håkan Lindström, 2010, SMF-förlaget, Uppsala. ISBN: 978-91-977055-4-7
Boken om kärlväxtfloran i Medelpad är resultatet av ett mångårigt arbete, som inleddes av Rolf Lidberg och som de senaste åren involverat ett tiotal personer. I bokens inledande kapitel beskrivs landskapets naturtyper, geologiska förhållanden och klimat samt olika vegetationstyper. Läsaren ledis i ett kapitel till nästan 40 botaniskt intressanta besöksmål.
Vad äter man i Medelpad?
Vid ”Sveriges mittpunkt” är landskapet naturskönt och perfekt för den som är ute efter ett varierat friluftsliv och laxfiske i världsklass.
Här har vi listat det bästa boendet, sevärdheterna och smultronställena i Medelpad.
- Hotell i Medelpad Om du vill lyxa till det på semestern kan du boka rum på Elite Hotel Knaust som ligger centralt i Sundsvall. Här finns det både ett gym och spa. Det är ett 4-stjärnigt hotell som även bjuder på en bar och restaurang.
- Vandrarhem och B&B i Medelpad Villa Anna B&B ligger i Sundsvalls södra skärgård, det är cirka 25 mil till Sundsvall. Här finns det både uppvärmd pool och soldäck, perfekt för soliga sommardagar. På gångavstånd finns Skatans krog och Café och även Skatans Rökeri. I priset ingår även frukost och lån av cykel.
- Herrgård i Medelpad På Torpshammars Herrgård finns en strand, badtunna och bastu tillgängligt. Här finns även en restaurang men även grillmöjligheter. Några närliggande sevärdheter är Boda Borg-Torpshammar och Långhuset i Viskan.
- Galtströms bruk är Medelpads äldsta, största och sista järnbruk. Bruksmiljön är välbevarad och det finns många av de gamla bruksbyggnaderna att besöka. Runt om finns det en vacker park att även besöka.
- Ön Brämön ligger utanför Lörudden. Här finns det ett naturreservat och fiskeläget Brämöhamn. Det finns mycket att upptäcka på den cirka tio kvadratkilometer stora ön som har fina sandstränder. En sevärdhet är ett kapell från 1624 men ön är även artrik på grund av kalkhaltig berggrund. Här har man hittat 16 orikidéarter.
- Söder om Munkbysjön ligger berget Flataklockan 465 m.ö.h som är Sveriges geografiska mittpunkt. Här kan du, förutom att befinna dig i Sveriges mitt, även njuta av den fina utsikten över Medelpad. Det finns även ett café om du vill fika.
Var rinner Ljungan ut?
Priset Årets fiskevårdsområde 2018 delas mellan Nedre Ljungans Fvof och Tuna Östra Fvof. De båda föreningarna samverkar om varumärket Nedre Ljungans Sportfiske och ska inom kort slå ihop sig till ett fiskevårdsområde.
Ljungan rinner ut i Bottenhavet söder om Sundsvall i Västernorrland. De båda föreningarna har framgångsrikt utvecklat fisket i nedre delen av Ljungan, där det går upp både lax och havsöring.
Priset Årets fiskevårdsområdesförening är instiftat av Sveriges Fiskevattenägareförbund och delades ut vid förbundets jubileumsstämma på Kloten den 23 maj. Erik Degerman vid SLU var prisutdelare.
I motiveringen till priset sägs bland annat att båda föreningarna bedriver en modern, långsiktig och aktiv fiskeförvaltning och har utvecklat ett utmärkt exempel på älvspecifik förvaltning. Förvaltningen har under många år konstruktivt samordnats genom ett gemensamt förvaltningsråd och inom kort kommer man formellt att slås ihop till ett fiskevårdsområde. Man har återställt och restaurerat viktiga lekområden i Ljungan och erbjuder bland annat god service och tillgänglighet, digital kortförsäljning och organiserad fisketillsyn med utbildade fiskevärdar. Insatserna har skapat goda förtutsättningar för utveckling av en lokalt förankrad fiske- och landsbygdsturism.
Vilken älv är längst?
Var börjar egentligen Göta älv??
I jakten på källan tas vi med på en 731 kilometer lång resa – från källan i Härjedalen, genom den norska fjällvärlden och de värmländska skogarna, över Vänern, vidare mot Göteborg och når slutligen Västerhavet!
I landskapet finns osynliga gränser som formar vattendropparnas öde. En sträcka på bara ett par meter avgör om de blir en del av Klarälven och Göta älv eller om de i stället rinner mot Bottenhavet.
Det är inte alla vattendroppar förunnat att få göra hela resan från glittrande fjällbäck till mäktig älv. På vägen kan de dunsta, släcka törst hos växter och djur, eller ta det lugnt och bli till grundvatten för ett slag. Men de är hela tiden en del av vattnets eviga kretslopp.
Vad är det för skillnad på en å och en älv?
den 21 september 2014Nina Martola
På standardsvenska skiljer vi mellan åar, älvar och floder, även om gränsen för vad de olika orden betecknar självfallet inte är knivskarp. Floder finns företrädesvis utanför Norden, och älvar är överlag större än åar. På finska motsvaras alla tre orden av joki. Ytterligare en beteckning är bäck som avser ett vattendrag som är mindre än en å men som vanligen strömmar snabbare.
För mig är ordet älv ett standardspråkligt ord. Jag är uppvuxen vid Kyro älvs nedre lopp, och jag kan inte påminna mig att jag i min barndom skulle ha hört vattendraget omtalas som annat än Åen i den lokala dialekten. I den mån hela namnet Kyro älv användes uttalades älv med e-ljud och tunt l och inte med öppet ä-ljud och tjockt l som vore det dialektenliga uttalet i trakten. I Finland har namn på älv inte haft lokal förankring utan de är skrivbordsprodukter från myndigheter.
Också i de norrländska dialekterna har å kunnat syfta på stora vattendrag. Det vittnar en del ortnamn om. Ett sådant namn är Åbyälven. Älven har namn efter byn Åbyn, det vill säga ‘byn vid ån’. Det nuvarande älvnamnet är alltså sekundärt och visar samtidigt på att å ersatts av älv som beteckning på ett och samma vattendrag. Det finns också ett antal bebyggelsenamn på ‑eå (Bureå, Luleå, Umeå m.fl.) som betecknar orter vid älvar. Namnen har sitt ursprung i namn på vattendrag, och stavningen med ‑eå kan, som det påpekas i Svenskt ortnamnslexikon, ha påverkats av att ordet å i dialekterna kan beteckna älvar. Vattendragsnamnen är dock ursprungligen osammansatta (jfr Uman – Umeälven).
Hur många bor i Sundsvall 2023?
99 361 personer. Så många bodde i Sundsvall i slutet av fjärde kvartalet 2022. Det visar SCB:s senaste befolkningssiffror.
Fler dog än föddes i Sundsvalls kommun under fjärde kvartalet 2022 – men fler flyttade till än från kommunen. Befolkningen ökade med 17 personer jämfört med kvartalet innan. Därmed har Sundsvall 99 361 invånare.
Jämfört med för ett år sedan har befolkningen minskat med 22 personer.
Under det fjärde kvartalet flyttade 871 personer till Sundsvall medan 814 flyttade ut. Kommunen hade med andra ord ett positivt flyttnetto.
Är Medelpad i Norrland?
Namnet Norrlanden dyker upp för första gången 1435 i ett brev från Karl Knutsson (Bonde), där det står att bud utgått till Hälsingland och "annorstädes i Norrlanden". Denna pluralform är den ursprungliga och uttrycker att termen omfattade flera land eller landskap på båda sidor om Bottenhavet och Bottenviken. I Karlskrönikan, som färdigställdes vid mitten av 1400-talet, nämns "all Norland" som det område som skulle upplåtas åt Erik Puke, som då var innehavare av Korsholms slottslän med säte i Korsholms slott i Gamla Vasa i nuvarande landskapet Österbotten. Redan 1329 förekom dock namnet Östernorlandia i en latinsk urkund som beteckning för Österbotten. Rimligen innebär det att också Västernorrlandia fanns vid samma tid, men det namnet kan inte påvisas förrän omkring 1620. "Norrlanden" var troligen en talspråklig sammanfattande benämning som uppkommit i Mellansverige och som först så småningom började användas inom den svenska förvaltningen och jurisdiktionen.[8]
Norrlandsnamnet kom att ersätta namnet Hälsingland som beteckning på det svenska rikets nordligare delar och fick samtidigt en något större omfattning. Hälsingland hade i början av 1300-talet omfattat hela ostkusten norr om Gästrikland, åtminstone upp till Umeå och Bygdeå socknar, men i slutet av 1300-talet även området längst upp i Bottenviken och en bit över på nuvarande finska sidan. "Norlandiæ" omfattade på 1460-talet dessutom Gästrikland, enligt historieskrivaren Ericus Olai, som lät Dalälven bilda gräns mot övriga Sverige. Norrland förblev dock vagt definierat fram till Gustav Vasas tid. När bonderiksdagsmännen till 1567 års riksdag räknas upp i en längd används huvudrubriken ”Norlanden” för representanterna från Gästrikland, Hälsingland, Medelpad, Ångermanland och Västerbotten (som då även sträckte sig in i nuvarande Finland). Mindre vanligt har varit att även räkna Dalarnas representanter som norrlänningar.[8]
Kustlandskapen ovanför Dalälven blev 1611 ett självständigt lagmansområde, Norrlands lagsaga, under Axel Oxenstierna. Under åren 1620–1634 förenades Österbotten och alla ”Västernorrlanden” till ett samlat ståthållardöme, kallat Norrlands län[1]. Annars har Norrland inte utgjort någon administrativ indelning.[8]
Förutom definitionen av Norrland baserat på läns- eller landskapsgränser betraktas ibland den biologiska Norrlandsgränsen (Limes Norrlandicus, klimat- och växtgeografisk gräns mellan södra och norra barrskogsregionen) som gräns mellan Norrland och Svealand. Den följer i hög grad samma gräns som den kulturhistoriska fäbodgränsen, vilken löper från nordligaste Bohuslän till mellersta Uppland. I skolgeografin talade man förr (inkorrekt) om Dalälven som nordlig gräns för ädellövskog, kräftor, slott och adelsmän.[12] Norrlandsterrängens gräns är en topografisk gräns mellan högland och slättland och liknar högsta kustlinjen. Den sträcker sig från norra Bohuslän över Mellansverige, parallellt med Norrlandskusten, där den möter vattnet söder om Sundsvall.[13][14] I det norrländska dialektområdet ingår emellertid inte dialekter från Gästrikland, södra Hälsingland och genuin härjedalska.[15]
Den länsbaserade norrlandsgränsen (som går från sydöst mot nordväst) går tvärs över såväl skogslänens gräns som terränggränsen, den biologiska norrlandsgränsen och den kulturella gränsen (vilka går från nordöst mot sydväst). Den länsbaserade norrlandsgränsen är en ekonomisk-historisk gräns, som orsakats av att Bergslagen och Dalarna sedan tidig medeltid starkt bundits till Mälardalen-Uppland. Värmland och Dalsland har trots sin norrlandsliknande natur i stället av tradition varit knutna till Västkusten.[1]
Riksområdet Norra Sverige är uppdelat i följande statistiska riksområden:[10]
- Övre Norrland: Västerbottens län och Norrbottens län. Se även Hovrätten för Övre Norrland och Övre Norrlands militärområde.
- Mellersta Norrland: Västernorrlands län och Jämtlands län.
- Norra Mellansverige: Gävleborgs län (samt Värmlands län och Dalarnas län som inte tillhör Norrland).
Nedre Norrland åsyftar Västernorrlands län, Jämtlands län och Gävleborgs län i exempelvis Hovrätten för Nedre Norrland, Nedre Norrlands Producentförening och Nedre Norrlands militärområde.
Norr om biologiska norrlandsgränsen återfinnes skogslänen, som ingår i den globala taigan, och domineras av barrskog (gran och tall). Lövskogsinslaget består av härdiga björkar och rönn.[1]
Den skandinaviska fjällkedjan (Skanderna) ingår i bergskedjan Kaledoniderna, som bildades för 510–380 miljoner år sedan vid en kontinentalkollision mellan Baltika (dagens Nordeuropa) och Laurentia (dagens Grönland och Nordamerika). Detta resulterade i intensiv bergskedjebildning liknande den som gav upphov till nuvarande Himalaya, men är idag inte lika hög på grund av högre ålder. Fjällkedjan gör att terrängen, särskilt i inlandet, är bergig och kuperad, som högst 2 104 meter över havet (det högsta berget Kebnekaise).[1] Stora delar av Norrlands inland mellan Bottniska viken och fjällen består av bergkullslätter.[18] Norra Sverige saknar större och riktigt flacka slätter som de som finns i Mellansvenska sänkan, men plattare områden förekommer längst upp i nordost längs kusten och vid finska gränsen, samt enstaka utspridda slätt- och myrområden i delar av Norrland.[1] Inlandet strax öst om Höga kusten utgör ett storskaligt sprickdalslandskap.[19]
Norra Sveriges inland ligger ovanför högsta kustlinjen[20] som aldrig varit täckt av hav och större insjöar. Området saknar de bördiga marina leror och andra finkorniga sediment som avsatts på havsbottnen och som blivit goda odlingsområden i övriga landet. Den sena våren och korta vegetationsperioden på nordliga breddgrader begränsar också odlingsmöjligheterna.[1]
Norrland har ett för det mesta tempererat klimat med stora temperaturskillnader, förutom nordligaste delen som har ett subarktiskt klimat. Dygnsmedeltemperaturen längs kusten avtar från c:a 17 °C vid Gävle ner till 14 °C vid Haparanda. I fjällen stannar emellertid dygnsmedeltemperaturen för juli strax över 10 °C.[1] Sveriges lägsta temperatur uppmättes den 2 februari 1966 i Vuoggatjålme, Lappland, med -52,6 grader.[22]
I fjällen är nederbörden hög och uppgår till cirka 1 000 millimeter per år, detta tack vare milda västvindar som strömmar in från Atlanten via Norge. Utanför fjällkedjan är nederbörden däremot betydligt lägre på grund av läget i en regnskugga. Längre inåt landet är det fastlandsklimat med långa, torra och kyliga vintrar, samt korta, och betydligt mildare somrar med låg årsnederbörd[1]. Norr om polcirkeln går solen inte ner under sommaren, och midvinternatten avbryts där endast av några timmars gryning och skymning.
Vilken är Dalslands nationalrätt?
Ostkakan är kanske den mjölkrätt som mest förknippas med fester och kalas. Ostkakan var en förningsrätt, som man tog med sig till kalaset. Det kunde bli en ansenlig mängd ostkakor på ett dop, ett bröllop eller en begravning.
Ostkakor eller liknande ystade, gräddade kakor har tillagats i större delen av landet, men har varit mindre vanliga längst i söder och norr.
Ostkakans olika benämningar kan vara något förvirrande. I Uppland finns både ostkaka och löpskaka. Fatost, mjölost och äggost kallas liknande kakor i andra delar av landet. Äggost betecknar annars vanligen en ogräddad kaka på mjölk och ägg, ystad med sur mjölk (läs mer på sidan Äggost).
I vissa delar av landet kallas ostkakor för äggost. Men vanligtvis avser äggost en ogräddad kaka på mjölk och ägg. Den kan du läsa mer om under ägg på sidan Äggost.
När man var bjuden till kalas skulle i förningen vara ostkaka. Den tillreddes så att den nysilade mjölken uppvärmdes och löpnades varefter ostmassan togs upp och blandades med ägg, socker och litet vetemjöl som sedan gräddades i ugnen i en stekpanna.
Berättat av: Maria Aronsson (född 1865)Plats: Råggärd, DalslandUpptecknat: 1945 (Uppsala, 17358)Se hela uppteckningen Pdf, 8.7 MB, öppnas i nytt fönster.
Vilken är Skånes nationalrätt?
Alla landskap i Sverige har fått rätter tilldelade sig. Det finns flera företag och organisationer som tagit fram olika landskapsrätter, men den röda tråden är att alla rätter kan förknippas med landskapet.
Vi har valt att lista de landskapsrätter som ICA och tidningen Buffé tog fram genom en omröstning. Här är listan på alla landskapsrätter!
Blekinge – Sjömansbiff Sjömansbiff är en rätt bestående av kött, lök och potatis som tillsammans fått koka i öl i cirka 40 minuter. Rätten kallas sjömansbiff just för att den var praktisk att laga på båtar!
Bohuslän – Äggost Äggosten är startkt förknippad med Bohuslän, och rätten tillagas med mjölk, ägg, ättika och filmjölk eller gräddfil. Tidigare åt man äggosten på smörgåsbord eller till frukost, men idag är det vanligast att servera äggost som dessert. Då äts den gärna med sylt!
Hur många kraftverk i Ljungan?
Borgsjön 112.43 112.27 112.19 112.38 112.28 112.34 112.20 Datum01-10-2023 02-10-2023 03-10-2023 04-10-2023 05-10-2023 06-10-2023 07-10-2023+ m112.20112.25112.30112.35112.40112.4500.10.20.30.40.50.60.70.80.9101-10-2023 02-10-2023 03-10-2023 04-10-2023 05-10-2023 06-10-2023 07-10-2023Borgsjön
01-10-2023, 02-10-2023, 03-10-2023, 04-10-2023, 05-10-2023, 06-10-2023, 07-10-2023
+ m
Datum
Vad heter Sveriges älvar?
- Vattenföring: Tabellen nedan visar Sveriges tolv största vattendrag ordnade efter medelvattenföring vid havsmynningen. Om man istället räknar maximala vattenföringen vid vårfloden så tas de översta sex platserna av norrlandsälvar, med Torneälven i spetsen.[1]
- Avrinningsområde: Arean avser det totala område som avvattnas av flodsystemet. Med detta mått kommer Motala ström (15 480 km2) och Ljungan (12 850 km2) in på 12-i-topp-listan nedan istället för Skellefteälven och Piteälven.[2]
- Längd: Detta räknas normalt från källflöde till mynningen i havet, men det längsta sådana avståndet inbegriper ofta floddelar med annat namn och passage genom sjöar (t.ex. inräknas Trysilelva, Klarälven och Vänern in i längden på Göta älv-systemet). Med detta mått kommer Ljungan (399 km) in på 12-i-topp-listan nedan istället för Norrström+Mälaren+Kolbäcksån.[1]
Avrinningsområdena och längderna ovan inbegriper delar i Finland och Norge.
Följande listor över Sveriges vattendrag går medurs från norr till söder, inklusive biflöden.
- Vattendrag i Sverige som utmynnar i Bottenviken och Kvarken
- Torne älv
- Kalix älv
- Råne älv
- Lule älv
- Pite älv
- Skellefte älv
- Ume älv
- Vattendrag i Sverige som utmynnar i Bottenhavet och Ålands hav
- Ångermanälven
- Indalsälven
- Ljungan
- Ljusnan
- Dalälven
Vilken älv är orörd?
- Kurravaara, Kiruna kommun
- Oinakka, Kiruna kommun
- Laxforsen, Kiruna kommun
- Jukkasjärvi/Poikkijärvi, Kiruna kommun
- Paksuniemi, Kiruna kommun
- Vittangi, Kiruna kommun
- Kuoksu, Kiruna kommun
- Nurmasuanto, Kiruna kommun
- Kurkkio, Pajala kommun
- Junosuando, Pajala kommun
- Tornefors, Pajala kommun
- Lovikka, Pajala kommun
- Anttis, Pajala kommun
- Peräjävaara, Pajala kommun
- Juhonpieti, Pajala kommun
- Erkheikki, Pajala kommun
- Autio, Pajala kommun
- Mukkakangas, Pajala kommun
- Pajala, Pajala kommun
- Kengis/Köngänen, Pajala kommun
- Kassa, Pajala kommun
- Kardis, Pajala kommun
- Jarhois, Pajala kommun
- Pello kyrkoby, Pello kommun
- Pello, Övertorneå kommun (Sverige)
- Svanstein, Övertorneå kommun (Sverige)
- Turtola, Pello kommun
- Juoksengi, Övertorneå kommun (Sverige)
- Juoksenki, Pello kommun
- Niskanpää, Övertorneå kommun (Sverige)
- Kaulinranta, Övertorneå kommun (Finland)
- Kuivakangas, Övertorneå kommun (Sverige)
- Kuivakangas, Övertorneå kommun (Finland)
- Aavasaksa/Närkki, Övertorneå kommun (Finland)
- Övertorneå/Matarenki, Övertorneå kommun (Sverige)
- Övertorneå/Ylitornio/Alkkula, Övertorneå kommun (Finland)
- Niemis/Niemis/Joenkylä, Övertorneå kommun (Sverige)
- Kainuunkylä/Hälsingbyn/Helsingbyn, Övertorneå kommun (Finland)
- Hedenäset/Koivukylä, Övertorneå kommun (Sverige)
- Bäckesta/Päkkilä, Övertorneå kommun (Sverige)
- Pekanpää, Övertorneå kommun (Finland)
- Risudden/Vitsaniemi, Övertorneå kommun (Sverige)
- Korpikylä, Haparanda kommun
- Korpikylä, Torneå stad
- Karungi, Haparanda kommun
- Karunki, Torneå stad
- Kukkola, Haparanda kommun
- Kukkola, Torneå stad
- Vojakkala, Haparanda kommun
- Vojakkala, Torneå stad
- Mattila, Haparanda kommun
- Haparanda/Haaparanta, Haparanda kommun
- Torneå/Tornio, Torneå stad